Актуально
Як змінити спосіб життя, щоб знизити ризик деменції
![](https://i2.obozrevatel.com/news/2024/2/26/life-izobrazhenie2024-02-26205621366.png?size=930x441)
Дослідження підтверджують те, що корисно для серця, корисно і для мозку, коли йдеться про зниження ризику деменції. Як розповідає Scroll, різні зміни в способі життя, такі як ходьба по 10 000 кроків на день, зниження споживання алкоголю, покращення якості сну та соціальна активність запобігають близько 40% усіх випадків деменції у всьому світі.
Деменція - це синдром, що характеризується погіршенням когнітивних функцій у людини, включаючи пам'ять, мислення, орієнтацію, здатність до навчання, розпізнавання, звуження здібностей спілкування та самообслуговування. Цей стан часто пов'язаний з дегенеративними змінами мозку, такими як альцгеймерівська хвороба або інші форми нейродегенерації.
Однак, незважаючи на те, що деменція залишається хворобою, яку дуже бояться, у цьому питанні є свої тонкощі. Прийняти зміни у способі життя може бути непросто, а підтримувати їх ще складніше, оскільки для досягнення бажаних результатів можуть знадобитися роки або десятиліття, а механізми, що лежать в основі їх ефективності, до кінця не вивчені.
Коли бачиш, як близька людина бореться з руйнівними наслідками деменції – стикається як з невеликими, так і зі значними втратами, які погіршують її харчування, спілкування та пам'ять – стає ясно, що пошук ліків життєво необхідний. Хоча на ринку з'явилося кілька перспективних ліків від хвороби Альцгеймера, вони ще не є повноцінним вирішенням проблеми та ефективні лише на ранніх стадіях захворювання.
Тому зміна життя в даний час дає найбільшу надію на те, щоб відстрочити або навіть запобігти деменції. Актор Кріс Хемсворт, який спостерігав за боротьбою свого діда із хворобою Альцгеймера, сам вирішив змінити спосіб життя, коли виявив, що має дві копії гена APOE4, який значно підвищує ризик розвитку деменції.
Великі дослідження виявили кілька факторів ризику, що сприяють підвищенню ймовірності розвитку деменції. До них відносяться гіподинамія, надмірне вживання алкоголю, нестача сну, соціальна ізоляція, втрата слуху, когнітивний розлад, неправильне харчування, гіпертонія, ожиріння, діабет, травматичні ушкодження мозку, куріння, депресія та вплив забруднення повітря. Хоча деякі механізми, що лежать в основі цих факторів ризику, все ще вивчаються, багато вже відомо, і ось про що треба знати людям.
Когнітивний резерв і нейропластичність відіграють найважливішу роль у профілактиці деменції. Когнітивний резерв – це здатність мозку протистояти пошкодженням чи нейродегенеративним захворюванням.
Якщо одна частина мозку відбувається втрата тканини чи функціональності, інші нейрони компенсують це, щоб зберегти функціональність. Теорія свідчить, що досвід та діяльність протягом усього життя створюють стійкість до руйнівного впливу хвороб та процесу старіння.
З іншого боку, нейропластичність підкреслює вражаючу адаптивність мозку, його здатність до навчання та реорганізації нейронних зв'язків як у відповідь на пошкодження, так і в процесі постійного зростання. Ключовий момент полягає в тому, що нейропластичність може проявитися у будь-якому віці. Тому навчання та участь у житті суспільства має тривати все життя.
Фактори ризику, пов'язані з деменцією, часто взаємодіють синергетично, що потребує комплексного підходу, що базується на способі життя. Наприклад, дослідження показали, що вправи, що стимулюють когнітивну та соціальну активність, сприяють пластичності мозку, що характеризується утворенням нових нейронних зв'язків та підтримкою когнітивного резерву. Ймовірно, це пов'язано зі збільшенням притоку кисню та крові до мозку, стимулюванням факторів росту, що підтримують здоров'я нейронів, та зменшенням запалення.
І навпаки, поганий сон, неправильне харчування, соціальна ізоляція, нелікована депресія та нелікована втрата слуху пов'язані зі зниженням когнітивного резерву. Втрата слуху, зокрема, стала одним із основних факторів ризику розвитку деменції.
У міру зниження слуху людина може зіткнутися із труднощами соціальної взаємодії, що призводить до зниження сенсорного сприйняття. В результаті мозок змушений працювати інтенсивніше, щоб компенсувати це, що може призвести до виснаження когнітивного резерву і зробити людину вразливішою до деменції.
Стресові реакції та запалення – це складні механізми організму, які реагують на травми. Запалення відіграє найважливішу роль роботі імунної системи організму, захищаючи його від загроз і відновлюючи пошкоджені тканини. Хоча короткочасне запалення – природна та корисна реакція, хронічне запалення порушує нормальну роботу та шкодить клітинам мозку.
Примітно, як і деменція, і нелікована депресія характеризуються запальним процесом. Тривале вплив гормонів стресу може призвести до хронічного запалення. Деякі фактори ризику, такі як гіпертонія, гіподинамія, куріння, забруднення повітря та хронічний стрес від соціальної ізоляції, пов'язані з хронічним запаленням, що викликає ушкодження судин та нейронів у мозку.
Крім того, дослідження показують, що соціальна активність спочатку закладена в мозок як засіб об'єднання та пошуку емоційної підтримки, особливо у важкі часи.
Під час пандемії COVID-19 стало очевидним, що соціальна ізоляція може викликати фізіологічні стресові реакції та нейроендокринні зміни. Тривала дія цього запального процесу може призвести до пошкодження мозку.
Ці фактори ризику і біологічні шляхи, що лежать в їх основі, переплітаються з численними хронічними захворюваннями. Накопичені за десятиліття докази підтверджують ідею про те, що здорові звички сприяють не лише зниженню ризику розвитку деменції, а й зменшенню ймовірності розвитку діабету, гіпертонії та серцево-судинних захворювань.
Раніше OBOZ.UA розповів про найкорисніші у світі чаї від усіх недуг.
Підписуйтесь на канали OBOZ.UA в Telegram і Viber , щоб бути в курсі останніх подій.
Матеріали на цьому сайті рекомендовані для загального інформаційного використання й не призначені для встановлення діагнозу або самостійного лікування. Медичні експерти Bewell гарантують, що весь контент, який ми розміщуємо, публікується й відповідає найвищим медичним стандартам. Наша мета - максимально якісно інформувати читачів про симптоми, причини та методи діагностики захворювань. Закликаємо не займатися самолікуванням, для діагностики хвороб та визначення шляхів їх радимо звертатися за консультацією лікарів.